Севастократор Стрез - Савчева, Елена (ГСУ-ИФ, 1979)
В условията на видимо отслабване на българската държава при Калояновия приемник Борил (1207-1218) и на засилващата се съпротива срещу латинските нашественици се обособява Просекското княжество начело с българския болярин Стрез. Отцепил се от централната власт, той завзел часi от Северна и Средна Македония и се установил като самостоятелен владетел в силната крепост Просек по течението на Средни Вардар. Родственик и при върженик на Асеновата династия, Стрез е първото упоменато длъжностно лице с титлата севастократор във Втората българска държава. Разглеждането на неговото социално положение и участие в политическия живот ще допри несе както за изясняване на сложната обществено-политическа обстановка на Балканския полуостров към края на първото и началото на второто десети летие на XIII в., така и за осветляване същността на севастократорското до стойнство, за определяне на неговото място в българската държавна ранг листа и за ролята на неговия носител във върховното управление на Второто бъл rарско царство. За тази цел е необходимо да бъдат разгледани някои основни въпроси, свързани с разкриване мястото и ролята на севастократор Стрез в българския държавен живот: 1) сведения на изворите за севастократор Стрез и разпространение на името Стрез в славянската ономастика; 2) генеалоги ческите връзки на Стрез с Асеновия род и отъждествяването му с предишния просекски владетел Хриз; 3) външнополитически отношения на Просекското княжество със Сърбия, Епирския деспотат, Латинската империя и България; 4) времето, когато Стрез е получил севастократорската си титла; 5) функциите на севастократора върху територията на Просекското владение.