Гръцки извори за историята на древна Тракия: III Тракия в Тукидитовата "Археология" I 2-12 и II 14-17 - Фол, Александър (ГСУ-ИФ, 1979)
Откъсите от „Пелопонеската война", които съставляват т. нар. , Археология" на Тукидид, са 12-20 и 1114-17. Те са били проучвани и се проучват със съзнанието, че текстът и подтекстът са неоценими свидетелства за историята на древна Гърция между двете войни - Троянската и Пелопонеската, които, както внушава самият автор, са знамения на нови епохи. Тогава не е ли странно да се твърди още в заглавието, че в същите описания могат да се намерят данни за Тракия или че - дори! - Тракил невидимо присъствува в тях? В литературата върху Тукидид такова питане естествено не би могло да бъде отправено. Тази студия е трета поред след посветените на Хекатей и на Херодот, публикувани в предидущите томове на ГСУ-ИФ. В тях направих опит да приложа, къде изцяло (Хекатей), къде примерно (Херодот), стратиграфския принцип на анализ на писмените сведения от един автор. Новото бе, че стратиграфският принцип се съчета с т. нар. условно проблемна ситуация, най-простото обяснение на която е всяко достигнато равнище на аналитичен резултат е същевременно основа на нова алтернатива, т. е. панова хипотетична постройка. Методът, приложен върху посочените в заглавието откъси (1 13-20 се изключват, защото засягат гръцката политическа история до Пелопонеската война), даде неочаквани, но не и странни сведения за Тракия, ако Тракия се схваща в югоизточноевропейски етно-културен смисъл. Най-общата причина за успеха беше, че тракийската действителност е диахронна спрямо гръцката. Но това ще стане ясно по-нататък.